Shromáždění EU regionálních a místních zástupců	Síť pro monitorování subsidiarity

Instituce:
Název iniciativy EU:
Odkaz: (např. KOM(2005) 112)

Zásada subsidiarity má zaručit, aby rozhodování probíhalo co nejblíže občanům a na nejvhodnější úrovni, na níž může být kýženého cíle/cílů dosaženo nejefektivnějším způsobem. To vyžaduje, aby probíhala neustálá kontrola toho, zda je zásah EU vzhledem k možnostem, které jsou k dispozici na centrální, regionální či místní úrovni, odůvodněný. Lisabonská smlouva završila definici unijní zásady subsidiarity tím, že výslovně odkazuje na její místní a regionální rozměr. Tato tabulka je určena partnerům sítě pro monitorování subsidiarity jako nástroj, který jim usnadní analýzu souladu unijních iniciativ se zásadami subsidiarity a proporcionality a zároveň se bude zabývat koncepcí lepší tvorby právních předpisů. Její součástí je příloha poskytující relevantní zdroje informací.

1. DRUH PRAVOMOCI / PRÁVNÍ ZÁKLAD:
Zásada subsidiarity se uplatňuje pouze v oblastech, které nespadají do výlučné pravomoci Unie (čl. 5 Smlouvy o EU), tj. sdílených a podpůrných pravomocí. Na počátku analýzy subsidiarity musí být definován druh pravomoci, které se daná unijní iniciativa týká. K tomu je zapotřebí začít s určením výchozího právního základu. Právním základem každé iniciativy EU je článek Smlouvy, který opravňuje instituce EU k činnosti v dané oblasti politiky. Zvláště důležité je určení konkrétního právního základu u legislativních aktů, ale relevantní je také u nelegislativních aktů, jako jsou například sdělení a bílé a zelené knihy. V tomto případě by však postačilo pouze určit oblast/oblasti politiky uvedenou/uvedené v příslušných hlavách či kapitolách Smlouvy. Právní základ a druh pravomoci lze identifikovat zodpovězením těchto otázek:
1.1 Který článek/články, hlava/hlavy či kapitola/kapitoly Smlouvy tvoří základ pravomoci EU k činnosti v dané oblasti? (seznam článků je uveden v přiložené tabulce, bod 1)
1.2 Jedná se o výlučnou, sdílenou či podpůrnou pravomoc? (viz tabulku v příloze) U výlučných pravomocí EU je nutné posoudit pouze soulad se zásadou proporcionality (přejděte k bodu 3).

2. ZÁSADA SUBSIDIARITY – Měla by konat EU?
Podle zásady subsidiarity jedná Unie v oblastech, které nespadají do její výlučné pravomoci, pouze tehdy a do té míry, pokud cílů zamýšlené činnosti nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy na úrovni ústřední, regionální či místní, ale spíše jich, z důvodu jejího rozsahu či účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie (čl. 5 Smlouvy o EU). EU by měla jednat pouze v případě, že její zásah bude vyhodnocen jako nutný a přinese zjevný užitek. Splnění těchto dvou souhrnných podmínek lze posoudit, pokud se zaměříte na následující otázky. Užitečným zdrojem informací k této analýze jsou posouzení dopadu (viz příloha, bod 2) a/nebo důvodové zprávy a body odůvodnění k legislativním návrhům.
2.1 Je navrhované opatření nutné,
protože součástí řešené otázky jsou nadnárodní aspekty, které členské státy a/nebo regionální a místní orgány nemohou uspokojivě regulovat samostatně?
a/nebo
protože by opatření provedená pouze na vnitrostátní úrovni či nečinnost na unijní úrovni byly v rozporu s požadavky Smlouvy nebo jinak výrazně poškodily zájmy členských států?
a/nebo
protože stávající opatření EU a/nebo cílená pomoc poskytovaná v tomto rámci nedostačují k dosažení kýženého/kýžených cíle/cílů?
2.2 Přineslo by navrhované opatření svým rozsahem a/nebo efektivitou v porovnání s opatřením na vnitrostátní, regionální či místní úrovni zjevný užitek (např. úspory z rozsahu, právní srozumitelnost, stejnorodost právních přístupů atd.)?

3. ZÁSADA PROPORCIONALITY – Jak by měla EU konat?
Obsah ani forma činnosti Unie nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv (čl. 5 Smlouvy o EU). Opatření navrhovaná EU musí být vhodná a přiměřená k dosažení kýženého/kýžených cíle/cílů.
3.1 Na následujících otázkách si můžete ověřit, zda charakter a rozsah navrhovaných opatření splňuje požadavky proporcionality. Užitečným zdrojem informací k této analýze jsou posouzení dopadu (viz příloha, bod 2) a/nebo důvodové zprávy a body odůvodnění k legislativním návrhům.
Je navrhované opatření přiměřené k dosažení kýženého/kýžených cíle/cílů?
a
Je forma navrhovaného opatření (volba nástroje) tím nejjednodušším způsobem dosažení kýženého/kýžených cíle/cílů? (EU by měla vytvářet předpisy pouze v nezbytně nutné míře. V rámci dodržování požadavků Smlouvy a za předpokladu, že jde o dostatečný způsob dosahování kýženého/kýžených cíle/cílů, by měly být preferovány směrnice před nařízeními a rámcové směrnice před podrobnými opatřeními; nelegislativní opatření, jako jsou nezávazná doporučení, před legislativními akty; přednost by mělo dostat podněcování spolupráce členských států, koordinace národních opatření či doplňování a podpora takových opatření prostřednictvím pokynů, zakládáním mechanismů pro výměnu informací apod.).
a
Nechává navrhované opatření nejvyšší možnou míru prostoru pro rozhodování na národní (tj. centrální, regionální a místní) úrovni tak, aby bylo možné kýženého/kýžených cíle/cílů dosáhnout? (V rámci dodržování požadavků Smlouvy a za předpokladu, že jde o dostatečný způsob dosahování kýženého/kýžených cíle/cílů, by opatření EU měla členským státům poskytnout alternativní způsob splnění daných cílů; mělo by se dbát na respektování zavedených vnitrostátních mechanismů. Tam, kde je nutné nastavit standardy na úrovni EU, by mělo dojít k zohlednění minimálních standardů, které členským státům ponechají svobodu zavádět vyšší standardy).
3.2 Pokud se domníváte, že navrhované opatření zasahuje dále, než je nutné, co byste považovali za méně omezující alternativu směřující k dosažení kýženého/kýžených cíle/cílů?

4. ZLEPŠOVÁNÍ PRÁVNÍ ÚPRAVY
4.1 Pokud iniciativu EU doprovází posouzení dopadu (viz přílohu, bod 2), jste toho názoru, že náležitě zohledňuje místní a regionální aspekty? Souhlasíte s posouzením, které navrhuje Evropská komise?
4.2 Představovalo by provedení navrhovaného opatření pro Vaši administrativu a/nebo hospodářské subjekty a/nebo občany ve Vašem regionu/městě/obci finanční a/nebo administrativní zátěž? Byly by tyto náklady přiměřené v poměru ke kýženému/kýženým cíli/cílům? Pokud dopad dané iniciativy EU nebyl posuzován (ať již odděleně pomocí posouzení dopadu či přímo v rámci této iniciativy), uveďte prosím, zda by se podle Vašeho názoru měla potenciální finanční a/nebo administrativní zátěž dále posuzovat, např. prostřednictvím konzultace přes různé sítě VR.

5. ÚLOHA EU
Jakou úlohu by podle Vašeho názoru měla EU hrát v dané oblasti politiky? (Například: měla by EU pouze stanovit hlavní rámec/hlavní cíle či spíše konkretizovat podrobnější opatření? Měla by EU hrát podpůrnější roli, např. při koordinaci stávajících vnitrostátních politik, nebo je zapotřebí rozsáhlejšího a přímějšího zásahu EU? Jsou zapotřebí právní opatření, nebo by podle Vás postačovaly nelegislativní alternativy jako např. příručky Evropské komise?)

Příloha

1. DRUH PRAVOMOCI A PRÁVNÍ ZÁKLAD INICIATIV EU

VÝLUČNÁ PRAVOMOC EU (čl. 3 SFEU)
Oblast politiky	Právní základ (článek Smlouvy)	Povinná konzultace VR?
Celní unie	Článek 31 SFEU	Ne
Stanovení pravidel hospodářské soutěže, která jsou nezbytná pro fungování vnitřního trhu	Články 103 a 109 SFEU	Ne
Měnová politika pro členské státy, jejichž měnou je euro	Články 127–138 SFEU (čl. 3 odst. 4 Smlouvy o EU)	Ne
Zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky	Články 3, 40 a 43 SFEU	Ne
Společná obchodní politika	Články 206 a 207 SFEU	Ne
Uzavření mezinárodní smlouvy (v uvedených oblastech, ale i v jiných oblastech, pokud je její uzavření stanoveno legislativním aktem Unie nebo je nezbytné k tomu, aby Unie mohla vykonávat svou vnitřní pravomoc, nebo pokud její uzavření může ovlivnit společná pravidla či změnit jejich rozsah)	Právním základem je vždy článek Smlouvy týkající se předmětu dané smlouvy a procesně články 216 a 218 SFEU	Ne

SDÍLENÉ PRAVOMOCI (článek 4 SFEU)
Oblast politiky	Právní základ (článek Smlouvy)	Povinná konzultace VR?
Vnitřní trh	Článek 26 (obecně) a články 46 a 48 (pracovníci), články 50 a 59 (usazování a služby), článek 64 (kapitál), článek 113 (daně) a článek 114 (ustanovení o harmonizaci) SFEU (čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU)	Ne
Sociální politika – u aspektů stanovených ve SFEU	Článek 153 SFEU (článek 155 u dohod mezi sociálními partnery)	Ano Článek 153
Článek 157 SFEU (nediskriminace mezi muži a ženami)	Ne
Článek 19 SFEU (nediskriminace z důvodu pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace)	Ne
Hospodářská, sociální a územní soudržnost	Články 175, 177 a 178 SFEU, článek 164 SFEU u ESF (čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU)	Ano Články 175, 177 a 178 Článek 164 u ESF
Zemědělství a rybolov, vyjma zachování biologických mořských zdrojů	Články 4, 40 a 43 SFEU	Ne
Životní prostředí	Článek 192 SFEU (čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU)	Ano Článek 192
Ochrana spotřebitele	Článek 169 SFEU	Ne
Doprava	Články 91 a 100 SFEU	Ano Články 91 a 100
Transevropské sítě	Článek 172 SFEU	Ano Článek 172
Energetika	Článek 194 SFEU	Ano Článek 194
Prostor svobody, bezpečnosti a práva	Článek 67 (obecně), článek 77 (hranice a pohyb), článek 78 (azyl, doplňková a dočasná ochrana), článek 79 (přistěhovalectví), článek 81 (justiční spolupráce v občanských věcech), článek 82 (justiční spolupráce v trestních věcech), článek. 83 (trestní právo hmotné), článek 84 (předcházení trestné činnosti), články 87, 88 a 89 (policejní spolupráce) SFEU (čl. 3 odst. 2 Smlouvy o EU)	Ne, ale zvláštní zmínka o kontrole subsidiarity ze strany vnitrostátních parlamentů podle článku 96
Společné otázky bezpečnosti v oblasti veřejného zdraví – u aspektů stanovených ve SFEU	Článek 168, zejména opatření přijatá dle odstavce 4, SFEU	Ano Čl. 168 odst. 4
Výzkum, technologický rozvoj a vesmír*	Články 182, 188 a 189 SFEU	Ne
Rozvojová spolupráce a humanitární pomoc*	Články 209, 212 a 214 SFEU	Ne

PODPŮRNÉ PRAVOMOCI EU (článek 6 SFEU)
Oblast politiky	Právní základ (článek Smlouvy)	Povinná konzultace VR?
Ochrana a zlepšování lidského zdraví	Článek 168 SFEU (vyjma odstavce 4)	Ano Čl. 168 odst. 5
Průmysl	Článek 173	Ne
Kultura	Článek 167 (čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU)	Ano Článek 167
Cestovní ruch	Článek 195	Ne
Všeobecné a odborné vzdělávání, mládež a sport	Články 165 a 166 SFEU	Ano Články 165 a 166
Civilní ochrana	Článek 196	Ne
Správní spolupráce	Články 74 a 197	Ne

ZVLÁŠTNÍ OBLASTI POLITIKY EU
Oblast politiky	Právní základ (článek Smlouvy)	Povinná konzultace VR?
Koordinace hospodářských politik	Čl. 2 odst. 3, článek 5 a články 120–123 SFEU	Ne
Koordinace politik zaměstnanosti	Čl. 2 odst. 3, článek 5, články 148 a 149 SFEU	Ano Články 148 a 149 SFEU

2. RELEVANTNÍ ZDROJE K POSOUZENÍM DOPADU INICIATIV EU

Pozn.:	Pokud se na úvodní straně iniciativy Komise nachází odkaz „SEC“, znamená to, že bylo provedeno posouzení dopadu.

2.1	Stránka Evropské komise věnovaná Zlepšení právní úpravy:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_cs.htm

Zejména „Posouzení dopadů“ v nabídce v levé části obrazovky

2.2	Stránka Evropské komise věnovaná Posouzení dopadů (pouze v angličtině):

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Zejména „List of impact assessments (seznam posouzení dopadů)“ v nabídce v levé části obrazovky

2.3	Posouzení dopadů lze nalézt také na stránkách Prelexu:

http://ec.europa.eu/prelex/apcnet.cfm?CL=cs

Prelex je databáze interinstitucionálních procesů, která se věnuje základním fázím rozhodovacího procesu mezi Komisí a ostatními institucemi.

_____________

Administrativní zátěž jsou náklady podniků, hospodářských subjektů, občanů či veřejných orgánů v souvislosti s plněním informačních povinností daných legislativou, které by nevznikly a nebyly poskytovány, pokud by tato legislativa neexistovala.

*	Administrativní zátěž jsou náklady podniků, hospodářských subjektů, občanů či veřejných orgánů v souvislosti s plněním informačních povinností daných legislativou, které by nevznikly a nebyly poskytovány, pokud by tato legislativa neexistovala.